% velikost písma 12
% typ dokumentu article 
\documentclass[12pt]{article} 

% vložení balíčků
\usepackage[utf8]{inputenc} % kódování utf8
\usepackage[czech]{babel}   % text v češťině
\usepackage{a4}             % tiskové zrcadlo (tj. velikost papíru) bude a4
\usepackage{graphicx}       % je třeba pro vložení obrázku
\usepackage{authblk}		% balíček pro nastavení jmén a adresy autorů článku
\usepackage{caption}		% je třeba, pokud nechcete používat prostředí {table}
\usepackage{hyperref}		% klikací odkazy
\begin{document} % začátek dokumentu 
                 % dokument musí být na svém konci ukončen pomocí \end{document} 

\title{\bf Dopplerův jev} % název článku tučným písmem

\author{Petr Koníček a Vladyslava Fantova} % autoři článku
\affil{ČVUT FEL v Praze, Katedra fyziky, Praha 6, Technická 2\\
{\it konicek@fel.cvut.cz, fantova@fel.cvut.cz}} % adresa a e-mail autorů
\date{3.2.2014}                                 % datum dokončení textu
\maketitle % vytvoří hlavičku článku

\begin{abstract} % začátek abstraktu 
V abstraktu stručně popíšeme obsah a hlavní výsledky našeho článku o
Dopplerově jevu. Abstrakt by neměl obsahovat víc, než 300 slov.
\end{abstract} % konec abstraktu

\section{Úvod} % Nová sekce. Kybychom sekci nechtěli čislovat, použíjeme
% hvězdičku (\section*{Název nečíslované sekce})
Zde popíšeme obecné informace o {\bf Dopplerově jevu}.
Dopplerův jev je popsán například v \cite{Machacek}, \cite{Rayleigh},
\cite{Coltman1968a}.
% Veškerá oužítá literatura musí být součástí seznamu použité literatury (začíná
% \begin{thebibliography} na konci článku. )
\begin{itemize} % vytvoří nečíslováný seznam (podobně jak tag <ul> v HTML)
  \item Christian Doppler vyrostl v Salzburgu.
  \item Působil jako profesor na Pražské polytechnice\footnote{vyučoval
  matematiku a geometrii} (nyní ČVUT).
  \item Při svém působení v Praze publikoval práci o tomto jevu v astronomii.
  \item Experimentálně potvrdil Dopplerův jev pro zvukové vlny Buys Ballot\\
  v~roce~1845 v~Holandsku. 
  % vlnka označuje nedělitelnou mezeru 
  % dvojité lomítko konec řádku
  \item Použil při tom lokomotivu, která táhla otevřený vagón s několika
  trumpetisty.
  \item Dopplerův jev se projevuje nejen u zvukových vln ale také u vln
  elektromagnetických a viditelného světla.
\end{itemize}

\begin{enumerate} % vytvoří číslováný seznam (podobně jako tag <ol> v HTML)
  \item Christian Doppler vyrostl v Salzburgu.
  \item Působil jako profesor na Pražské polytechnice (nyní ČVUT).
  \item Při svém působení v Praze publikoval práci o tomto jevu v astronomii.
  \item Experimentálně potvrdil Dopplerův jev pro zvukové vlny Buys Ballot\\
  v~roce~1845 v~Holandsku.
  \item Použil při tom lokomotivu, která táhla otevřený vagón s několika
  trumpetisty.
  \item Dopplerův jev se projevuje nejen u zvukových vln ale také u vln
  elektromagnetických a viditelného světla.
\end{enumerate}

\section{Popis Dopplerova jevu}
V této kapitole popíšeme, jak Dopplerův jev probíhá pro {\it jednotlivé
případy}. % příkaz \it zobrazí text šikmým řezem písma (kurzívou)

                   % vložíme obrázek
\begin{figure}[h!] % prostředí figure je plovoucí a může se stat, že umístí
                   % obrázek jinám, než čekáte. Je to však prostředí, ve kterém
                   % můžeme obrázek nadepsat a označkovat
\begin{center}     % umístí obrázek do prostřed stránky
\includegraphics[width=10cm]{doppler1} % vykreslí obrázek
\end{center}
\caption{Příklad Dopplerova jevu: nádraží A se bude jevit frekvence
	houkaní přijíždějicího vlaku vyšší, než nadraží B.} % Vloží popisek k obrázku
\label{obr1} % označí obrázek. Teď se na něj můžeme odkázat z textu příkazem
% \ref{obr1}
\end{figure}

\subsection{Dopplerův jev pro pohyblivý zdroj} % vytvoří název podkapitoly.
% Nezapomeňte, že text je potřeba řádně rozdělit do kapitol a podkapitol, aby
% byl přehledný a dobře čítelný.
V této podkapitole popíšeme, jak probíhá Dopplerův jev pro \underline{pohyblivý
zdroj}
% \underline{text} použijeme pro podtržení textu 
viz obrázek \ref{obr1}.
\begin{itemize}
  \item Prostředím se šíří vlny o frekvenci  $f'$  a vlnové délce
  $\lambda '$. % Pro vložení matematických značek do textu použijte znak dolaru
  % na začátku a na konci textu, který chcete vložit. 
  % Uvědomte si, že matematické prostředí vždy chápe písmenka jako proměnné a
  % tedy tiskné je šikmým řezem (kurzívou). Chcete-li použít základní řez písma
  % a nechcete ukončovat sazbu matematiky, použijte příkaz \mathrm{text}.
  % to se používá například při zápise jednotek
  \item Frekvence  $f'$  je různá od frekvence  $f$  na které kmitá zdroj.
  \item Vlnová délka  $\lambda '$  se liší od vlnové délky  $\lambda $ ,
  kterou by měly vlny vysílané zdrojem v klidu.
\end{itemize}
Pro frekvence platí (viz. např. \cite{doppler})
% Pro vložení většího počtu vzorečků najednou můžete použit místo
% equation eqnarray anebo align. 
%
\begin{equation}  % vložení číslovaného vzorečku. 
\label{frekvence} % označení rovnice pro odkaz na ni
\lambda '=\lambda -vT.
\end{equation}
% odkaz na rovnici, číslování provede laTeX automaticky
Rovnice (\ref{frekvence}) popisuje vztah mezi frekvencí $f$, na které kmitá
zdroj a frekvencí $f'$, která se šíří prostředím.

\subsection{Dopplerův jev pro pohyblivého pozorovatele}
V této podkapitole popíšeme, jak probíhá Dopplerův jev pro pohyblivého
pozorovatele.

\section{Experiment}
Výsledky měření frekvencí jsou shrnuty v tabulce \ref{tab1}.
\vskip 0.25cm % vytvoří vertikální mezeru

% Tabulku vytváříme v plovoucím prostředí table
% Použitý parametr [h!] umístí tabulku obvykle do místa, kde je v textu
% bez toto parameteru LaTeX umístí tabulku tam, kam to uzná za vhodné
% většinou na začátku stránky
\begin{table}[h!]
\begin{center}
\begin{tabular}{|l|r|} % Svíslítko :-) označuje orámování, písmenka potom
% zarovnání a počet sloupců v tabulce. Počet písmenek odpovídá počtu sloupců. 
% l = zarovnání doleva (left); r = zarovnání doprava (right); c = zarovnání
% doprostřed (center)
\hline % vytvoří horizontální úsečku
  Nr            & frekvence (Hz) \\ % znak ampersand (&) označí konec sloupce;
  % \\ (odřadkování) označí konec řadku. 
\hline
  1 & 8021 \\ 
  2 & 8022 \\
  3 & 8040 \\
  4 & 8030 \\
  5 & 8020 \\
\hline
\end{tabular}
\caption{Experimentálně zjištěné hodnoty.} % Vytvoříme popisek tabulky
\label{tab1} % označíme tabulku, abychom se na ni mohli odkázat v
             % textu
\end{center}
\end{table}


\section{Využití}
Zde popíšeme využití Dopplerova jevu.

\section*{Poděkování}
Experimenty byly provedeny s přispěním projektu OPVK Popularizace vědy a
výzkumu ČVUT CZ.1.07/2.3.00/35.0021.

\begin{thebibliography}{99} % seznam literatury
% Použitá literatura musí být seřazená v tom pořádí, jak je použítá v textu,
% nebo v abecedním pořadí autorů. 

\bibitem{Machacek}
M. Macháček: % Jméno autoru (pokud je autorů více, jména oddělíme čárkou.)
{\it Encyklopedie fyziky}, % Název publikace
Mladá fronta (1995). % Vydavatel a rok vydaní

\bibitem{Rayleigh}
J.W. Strutt (Lord Rayleigh):  
{\it The Theory of Sound}, 
MacMillan \& Co (1896), str. 154. % Pokud citujete
% rozsáhlou knížku nebo sborník jednotlivých článků je vhodné napsat číslo
% stránky. 

\bibitem{Coltman1968a}
J.W. Coltman:
{\it Sounding mechanism of the flute and organ pipe},
J. Acoust. Soc. Am. 44, 983-992 (1968).

\bibitem{doppler}
{\it Doppler effect}, 
\href{http://en.wikipedia.org/wiki/Doppler_effect}{http://en.wikipedia.org/wiki/Doppler\_effect},
odkaz 2.2.2014.


\end{thebibliography}

\end{document} % konec dokumentu
